Orodje za dostopnost
V sodelovanju s starši, osnovnimi šolami in centri za socialno delo organiziramo pomoč otrokom in mladim z izkušnjo nasilja (nasilje so doživeli, ga doživljajo, so ga povzročali ali ga povzročajo). Pomoč lahko poteka v obliki druženja s prostovoljko ali srečanj s svetovalko na društvu. Obe obliki pomoči sta brezplačni. Vključijo se lahko otroci in mladi, stari od 4 do 15 let, ne glede na spol, socialni status družine, v kateri živijo, državljanstvo ali druge osebne okoliščine. Pogoj za vključitev v program je privolitev otroka/mladostnice/mladostnika in soglasje enega od skrbnikov ali navodilo Centra za socialno delo.
V primeru vključitve otroka do starosti 12 let v svetovalno delo, je nujno redno sodelovanje skrbnika ali skrbnice s svetovalcem ali svetovalko društva. Takšno sodelovanje skrbnikov je nujno tudi v primeru starejših otrok, v kolikor svetovalec ali svetovalka oceni, da je to nujno za izboljšanje otrokove situacije.
Druženje otrok ali mladostnikov in mladostnic s prostovoljkami
Druženje izvajajo prostovoljke in prostovoljci društva, ki so se za to usposobili in so v rednem stiku s koordinatorko prostovoljnega dela na društvu. Običajno druženja potekajo v obliki rednih tedenskih srečanj skozi celo šolsko leto ali dlje, če je to možno. Dejavnosti na druženjih prostovoljke in prostovoljci v skladu z možnostmi prilagajajo interesom, sposobnostim, željam in potrebam otroka oz. mladostnice_ka. Otroku ali mladostnici_ku želimo ponuditi pozitivno izkušnjo odnosa z odraslo osebo, ki ji lahko zaupa in ki se mu_ji v času druženja povsem posveti. Prostovoljka ali prostovoljec otroku ali mladostniku_ci prek igre in pogovorov pomaga pri razvijanju talentov in interesov, jo_ga spodbuja k pozitivnemu samovrednotenju, nenasilnemu reševanju konfliktov ter asertivnemu vedenju. Prek razvijanja odnosa z otrokom, prostovoljec_ka prispeva k razvijanju socialnih veščin otroka oziroma mladostnika_ce.
Pobudo za vključitev otroka ali mladostnika_ce v program lahko podajo starši, šola, vrtec, center za socialno delo, svetovalke na Društvu za nenasilno komunikacijo ali druge organizacije. Otroka vključimo v program samo v dogovoru z vsaj enim skrbnikom ali skrbnico. Ker srečanja običajno potekajo v prostorih šole ali vrtca, ki ga otrok obiskuje, sklenemo dogovor o sodelovanju tudi s šolo ali vrtcem. Če srečanja v šoli ali vrtcu niso možna, se s skrbnikom ali skrbnico dogovarjamo za druge možnosti. Prostovoljke in prostovoljci druženja občasno popestrijo z raznimi izleti, obiski muzejev, kina, predstav.
Individualno svetovalno delo z otrokom oz. mladostikom_co
Svetovalno delo poteka v prostorih društva v Ljubljani. Izvaja ga za to usposobljena svetovalka ali svetovalec, ki se osredotoča na vzpostavitev stabilnega in varnega odnosa. Gre za odnos, ki je za otroka/mladostnika_co nov in ni vezan na šolo ali družino, kot večina ostalih odnosov, ki jih imajo otroci in mladi. Otrok oz. mladostnik_ca lahko izbira, kakšen odnos bo vzpostavil_a ter na ta način vzpostavlja stik s sabo. Svetovalka_ec ves čas kaže odprtost za njegove oz. njene ideje, mnenja, predstave in jih ne vrednoti. Pri tem prek postavljanja vprašanj in aktivnega poslušanja spodbuja otrokovo samoanalizo notranjih procesov. Svetovalka ga_jo prav tako spodbuja k pozitivnemu samovrednotenju, nenasilnemu reševanju konfliktov ter asertivnemu vedenju. Ker hkrati gradita odnos, katerega cilj je občutek varnosti in dobro počutje obeh, svetovalka ali svetovalec otroku oz. mladostniku_ci postavlja meje in k postavljanju svojih lastnih mej spodbuja tudi njega_njo.
Za več informacij nas lahko pokličete v delovnem času na telefonske številke, ki jih najdete TUKAJ.
Program omogoča uporabnicam samostojno bivanje v petih ločenih stanovanjskih enotah, vključno s strokovno podporo za reševanje njihove specifične življenjske situacije. Namenjen je ženskam, žrtvam nasilja, ki niso več neposredno ogrožene, a zaradi različnih razlogov še nimajo rešene svoje situacije ali za ženske, ki imajo sinove, starejše od petnajst let ali se zaradi različnih osebnih okoliščin ne zmorejo prilagoditi specifičnih pravilom bivanja v varni hiši.
Program temelji na strokovni podpori žrtvi nasilja pri aktivnem reševanju njene dolgoročne življenjske situacije in je praviloma namenjena ženskam, žrtvam nasilja, ki so zaključile z bivanjem v Varni hiši.
Veliko ljudi mora na poti iz nasilja sodelovati v najrazličnejših postopkih, zaradi česar so lahko v stiski, saj:
Spremstvo žrtvam nasilja omogoča, da:
Program je brezplačen. Spremstva so možna v Ljubljani in Kopru, za spremstva v drugih krajih pa se je potrebno posebej dogovoriti, saj zaradi potnih stroškov niso vedno možna.
Varna hiša je stanovanjska hiša, ki predstavlja varen prostor, kamor se lahko pred nasiljem odmaknejo ženske in njihovi otroci. Čeprav se na zunaj prav nič ne razlikuje od ostalih družinskih hiš, jo od njih loči bistvena značilnost – v varni hiši je z raznimi ukrepi v največji možni meri poskrbljeno za varnost stanovalk in njihovih otrok, med drugim tudi s tajnostjo lokacije.
Bivanje v hiši je omejeno na največ eno leto. V tem času je vsaka stanovalka deležna psihosocialne pomoči in svetovalne podpore. V hiši so zato zaposlene svetovalke in oskrbnica, ki so prisotne vse delavnike, sicer pa so ves čas, tudi ponoči, dosegljive na dežurnem telefonu. Vsaka stanovalka ima svojo svetovalko, ki ji med drugim pomaga tudi pri urejanju vseh potrebnih postopkov, stanovalka se lahko odloči tudi za spremstvo in zagovorništvo na različnih inštitucijah (npr. na sodišču, centru za socialno delo). V skladu z individualnim varnostnim načrtom sodelavke varne hiše sodelujejo s pristojno policijsko postajo.
Za sprejem je potreben uvodni razgovor, na katerem ženska predstavi svojo situacijo ter se hkrati seznani s pravili bivanja v hiši. Če se nato odloči za prihod, se dogovorimo za nastanitev, praviloma dan po uvodnem razgovoru. S seboj prinese toliko stvari, kolikor jih lahko spravi v sobo, saj v varni hiši ni prostora za shranjevanja večjih stvari (npr. hladilnikov ipd.).
V varni hiši Društva za nenasilno komunikacijo ima vsaka stanovalka svojo sobo s televizijo in radiem. Ostali prostori, na primer dnevna soba in kuhinja, terasa, vrt, so namenjeni skupni uporabi. V hiši imajo stanovalke računalnik z internetno povezavo, televizijo in knjige. V shrambi ima vsaka stanovalka svoj hladilnik in omarico za shranjevanje hrane. Pralni in sušilni stroji so v skupni uporabi, prav tako likalniki in sušilci za lase.
Stanovalke dobijo ob prihodu v hišo začetni paket z osnovnimi življenjskimi potrebščinami, ves čas bivanja pa imajo na voljo vso posteljnino in brisače ter kuhinjo, opremljeno z vso posodo in pripomočki, kjer si kuhajo same.
Zaradi popolne tajnosti lokacije v varni hiši niso dovoljeni obiski, sicer pa predstavlja varna hiša začasni dom, kjer si vsaka stanovalka organizira vsakdan po svoje, upoštevajoč varnostne omejitve in prilagoditve, ki omogočajo sobivanje z drugimi stanovalkami. V hiši je prepovedano pitje alkohola ali uživanje psihoaktivnih snovi. Kajenje je dovoljeno na balkonu, terasi ali vrtu. Strogo so prepovedane vse oblike nasilja.
Za otroke so organizirana tedenska druženja s prostovoljkami Društva za nenasilno komunikacijo, ki so se izobraževale za delo z otroki z izkušnjo nasilja, vse stanovalke in njihovi otroci pa imajo možnost, da se brezplačno vključijo v terapijo, ki jo lahko nadaljujejo tudi po odhodu iz varne hiše.
Mesečni prispevek za stroške bivanja v varni hiši je enoten za vse varne hiše in znaša 30% denarne socialne pomoči, povišana za 10% denarne socialne pomoči za drugega in 5% denarne socialne pomoči za tretjega otroka. V primeru, da se stanovalka znajde v hudi finančni stiski, se plačilo bivanja ureja v okviru njenih finančnih zmožnosti.
V Sloveniji je več varnih hiš in zavetišč ter trije krizni centri (glej: Povezave), dve varni hiši v Ljubljani pa delujeta v okviru programa Društva za nenasilno komunikacijo. Če potrebujete namestitev, nas lahko pokličete na telefonsko številko 031 736 726.
Program je namenjen odraslim in mladoletnim žrtvam nasilja.
Nepoznavanje problematike nasilja s strani zaposlenih na različnih institucijah pogosto pripelje do minimaliziranja ali zanikanja izkušenj v zvezi z nasiljem. Kadar žrtve v svoji stiski niso slišane in upoštevane, je veliko manjša verjetnost, da bo za njihovo varnost poskrbljeno, zato je v takih primerih dobro, da imajo možnost zagovorništva.
Svetovalka se lahko v vlogi zagovornice obrača na različne institucije in prispeva k temu, da bo izkušnja žrtve upoštevana in slišana. Pri tem uporabnice in uporabnike spodbuja, da v čim večji meri sami poskrbijo za zagovarjanje svojih pravic in zbiranje informacij, saj jim to daje večji občutek moči in obvladovanja situacije. V primerih, ko uporabnica ali uporabnik tega ne zmore, svetovalka pomaga v skladu z njenimi/njegovimi željami in interesi. V situacijah, ko gre za ogroženost mladoletne osebe ali osebe, ki iz različnih razlogov (hendikep ...) ne more sama izvesti ukrepov za svojo zaščito, svetovalka opravlja naloge socialnega zagovorništva po svoji presoji, v skladu z načeli Društva za nenasilno komunikacijo.
Svetovalka v okviru socialnega zagovorništva v primerih nasilja:
Program je brezplačen.
LJUBLJANA
01 4344 822
031 770 120
Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled.
TRR ZA DONACIJE:
SI56 0204 4001 3446 380
Matična št: 1160656
Davčna št: 91885566
STATUS HUMANITARNE ORGANIZACIJE
ENOTA KOPER
05 6393 170
031 546 098
Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled.