Orodje za dostopnost
Društvo za nenasilno komunikacijo je nevladna, neprofitna in humanitarna organizacija, ki se ukvarja s preprečevanjem nasilja v družbi in širjenjem principov nenasilne komunikacije.
Nasilje razumemo kot problem celotne družbe in problem tistih, ki nasilje povzročajo. Zato smo si že ob ustanovitvi zadali tri glavne naloge:
Smo prva nevladna organizacija, ki je ponudila program dela za osebe, ki povzročajo nasilje. Naš namen je namreč problem nasilja reševati celostno, ga preprečevati ter lajšati njegove posledice s programi za osebe, ki nasilje doživljajo. Poleg tega želimo z različnimi preventivnimi in izobraževalnimi dejavnostmi ozaveščati strokovno in laično javnost o pojavu nasilja. Z našimi predlogi in članstvom smo do leta 2005 sodelovali v Strokovnem svetu za problematiko nasilja nad ženskami pri Ministrstvu za delo, družino in socialne zadeve, od leta 2005 pa v Strokovnem svetu za problematiko nasilja pri istem ministrstvu. Vključujemo se tudi v druge skupine, ki sodelujejo pri izpopolnjevanju obstoječe zakonodaje in ponudbe storitev na področju preprečevanja nasilja.
V času od začetka delovanja društva se je na področju preprečevanja nasilja veliko spremenilo. Ustanovile so se nove organizacije, ki delujejo na področju nasilja, kar dokazuje, da je družba postala veliko bolj pozorna na nasilje. Ker ljudje nasilje hitreje opazijo in prepoznajo, čutijo potrebo po organiziranju novih oblik pomoči tako za žrtve nasilja kot tudi za povzročitelje. Po drugi strani pa povečanje števila tovrstnih organizacij kaže tudi na to, da mnogi ljudje potrebujejo pomoč. Prav je, da se lahko pri tem, ko iščejo primerno pomoč zase, odločajo med čim več programi.
Na Društvu za nenasilno komunikacijo se trudimo, da načine dela prilagajamo potrebam uporabnic in uporabnikov. Zato organiziramo vedno nove projekte, nove načine sodelovanja z drugimi organizacijami, nove akcije in iščemo nova znanja.
Projekte Društva za nenasilno komunikacijo načrtujemo in izvajamo zaposlene in zaposleni na društvu ter prostovoljke in prostovoljci. Vsi pa smo usposobljeni za delo na področju nasilja in se ves čas dodatno izobražujemo.
Osnovna načela Društva za nenasilno komunikacijo >>
Delavnice izvajamo za otroke in mlade v šolah ali drugih institucijah in organizacijah, kjer so vključeni mladi ali otroci (zavodi, dijaški domovi ...). Opisanih delavnic ne izvajamo za odrasle osebe.
NAMEN DELAVNIC
Otrokom in mladim želimo podati ustrezno znanje o nasilju, jih informirati o primernih odzivih ter jih podpreti pri odločitvi, da nasilja ne povzročajo in ne spregledajo. Pokažemo jim, da pomoč obstaja in kje jo lahko poiščejo. Seznanimo jih z nenasilnimi načini komunikacije ter jih spodbujamo, da občutek moči iščejo v sebi in ne v premoči nad drugimi.
Otroci in mladi intenzivno iščejo svoj položaj v svetu ter oblikujejo svojo identiteto. Tudi zato so praviloma zelo dojemljivi za nove informacije in se lahko hitro naučijo nenasilnega reševanja konfliktov ter spoštljive komunikacije in s tem prispevajo k oblikovanju nenasilne družbe.
IZVEDBA DELAVNIC
Temo, vsebino, trajanje in potek delavnice prilagajamo potrebam, željam ter starosti udeležencev in udeleženk delavnice. Poslužujemo se raznovrstnih metod, s katerimi otroke motiviramo k aktivnemu sodelovanju, od praktičnih vaj in vodenih pogovorov do refleksij v paru ali manjših skupinah, iger vlog, izdelave plakatov in uporabe ustreznega avdiovizualnega gradiva.
Za izvedbo potrebujemo primeren prostor, v katerem lahko premikamo mize in stole, saj delavnico izvajamo v krogu.
Na delavnicah skušamo otrokom in mladim zagotoviti varen prostor, kjer bodo imeli možnost, da delijo svoje izkušnje in mnenja. Pomembno nam je, da lahko, če želijo, brez obsojanja spregovorijo o morebitnem nasilju, ki so ga opazili, doživeli ali povzročili ter o drugih težavah, ki jih opažajo pri svojih odnosih ali v razredu.
Da bi to zagotovili, delavnice izvajamo izključno brez prisotnosti zaposlenih šolskih delavk in delavcev ali drugih oseb. Odsotnost šolskih delavk in delavcev na delavnici zagotavlja večjo mero zaupnosti in s tem večjo učinkovitost delavnice.
V primeru, da otroci spregovorijo o tem, da so sami ali kdo drug ogrožen(i), o tem obvestimo šolsko svetovalno službo in druge ustrezne institucije, če je to potrebno.
V kolikor ima šola vprašanja glede izvedbe in sporočil, ki jih podajamo na delavnici, se lahko obrnejo na društvo, izvajalke in izvajalci pa lahko šolski svetovalni delavki/delavcu ali drugim zaposlenim podajo informacije o poteku delavnice.
VRSTA IN VSEBINA DELAVNIC
Izvajamo dve vrsti delavnic, in sicer preventivne ter interventne delavnice.
Interventne delavnice izvedemo v primerih, ko se v posameznem razredu ali skupini že pojavijo težave, pri reševanju katerih bi delavnice lahko koristile. Izvedemo jih v najkrajšem možnem času po pojavu težav. Tema in izvedba sta povsem prilagojeni situaciji v razredu, namen delavnic pa je najti rešitev težave. Glede na potrebe lahko izvedemo sklop delavnic, hkrati pa tudi svetovalna predavanja oz. konzultacije za starše ali/in šolske delavke in delavce.
Preventivne delavnice izvajamo v skupinah oz. razredih, kjer do večjih težav še ni prišlo in zadostuje osnovna delavnica na izbrano temo, ki je primarno namenjena osveščanju.
Teme preventivnih delavnice so lahko:
Govorimo o tem, da je nasilje zloraba moči in da je za nasilje vedno odgovorna oseba, ki nasilje povzroča. Povemo, da je nasilje naučeno vedenje, ki se ga da spremeniti; da imajo vse žrtve nasilja pravico do zaščite in pomoči. Razložimo, katere so oblike in vrste nasilja ter katere so oblike pomoči, če se srečamo z nasiljem. Iščemo načine, kako lahko prispevamo k preprečevanju in ustavljanju nasilja.
Na delavnici med drugim govorimo o tem, kaj je nasilje nad vrstniki_cami in katere so oblike; kdo je odgovoren za nasilje; o žrtvah, povzročiteljih_cah in opazovalcih_kah nasilja, o tem, kako rešujemo konflikte brez nasilja in kako lahko ukrepamo ob nasilju. Iščemo načine, kako nasilja ne povzročamo in ne spregledamo.
Na delavnici med drugim definiramo nasilje v družini in govorimo o specifikah njegove dinamike in oblikah. Razložimo razliko med konfliktom in nasiljem. Povemo, da je žrtev nasilja tudi otrok, ki je priča nasilju enega starša nad drugim in kaj lahko v tem primeru naredi. Opišemo načine pomoči.
Razmišljamo o tem, kaj je spolno nasilje. Govorimo o mitih in napačnih prepričanjih, ki jih zamenjamo z dejstvi; o različnih osebnih mejah in spoštovanju teh mej; o tem, kaj pomeni soglasje. Iščemo načine, kako se ustrezno odzvati, kadar opazimo spolno nasilje ali ga doživimo. Želimo povečati pripravljenost opazovalcev_k, da ustavijo spolno nasilje, če ga opazijo.
Definiramo nasilje med zmenkanjem in opišemo oblike. Iščemo načine, kako ga prepoznati in kako ga ne povzročati. Govorimo o pravicah in odgovornostih, ki jih imamo v partnerskem odnosu. Pogovarjamo se o tem, kako neprijetna čustva, kot je ljubosumje, izražati na primeren način; kako prepoznati, upoštevati in spoštovati osebne meje ter kako ustvarjati varne, zdrave in enakovredne odnose.
Učimo se, kaj je verbalna in kaj neverbalna komunikacija, kakšni načini komunikacije obstajajo in kakšne uporabljamo sami; kako aktivno poslušati; kako sporočati informacije na spoštljiv način; kako sprejeti in podati kritiko in pohvalo; zakaj in kako razlikovati med vedenjem in osebnostjo; kako prepoznati, upoštevati in spoštovati osebne meje; zakaj in kako razlikovati med vedenjem in osebnostjo ter kako prepoznati in na ustrezen način izražati čustva.
Pogovarjamo se o tem, da so konflikti vsakdanji del življenja, ki nam ponujajo priložnost za poglobitev odnosov, če jih znamo ustrezno reševati. Govorimo o razliki med konfliktom in nasiljem; o konstruktivnih in destruktivnih načinih reševanja konfliktov; o pomenu uporabe nenasilne komunikacije; o tem, kako sprejeti in podati kritiko ter pohvalo, kako prepoznati in izražati čustva v konfliktih ter kako reševati konflikte na način, da so zmagovalci vsi vpleteni.
Definiramo diskriminacijo kot neenako obravnavanje osebe v primerjavi z drugo osebo zaradi narodnosti, rase, etničnega porekla, spola, zdravstvenega stanja, invalidnosti, jezika, verskega ali drugega prepričanja, starosti, spolne usmerjenosti, izobrazbe, gmotnega stanja, družbenega položaja ali katere koli druge osebne okoliščine. Povemo, da je diskriminacija nasilje in se pogovarjamo o tem, zakaj škoduje celotni družbi, ne le tistim, ki so je deležni. Učimo se, da gre pri diskriminaciji za neenakomerno porazdelitev moči; da je diskriminacija naučeno vedenje; da na naše vedenje in diskriminacijo vplivajo predsodki, stereotipi in ostala napačna prepričanja. Iščemo načine, kako prepoznati diskriminacijo in poiskati pomoč.
Definiramo samopodobo kot podobo o sebi in naše vrednotenje samega sebe ter psihično odpornost kot sposobnost ustrezne prilagoditve na težke okoliščine. Govorimo o tem, kako okolje vpliva na našo samopodobo, naša samopodoba pa vpliva na to, kako zaznavamo okolje, predelujemo informacije in kako se vedemo. Pogledamo, kako pozitivna samopodoba prispeva k večji psihični odpornosti. Iščemo odgovore na vprašanja, kako se kaže naša samopodoba in kako jo ustvarjamo; kako razvijati občutek lastne vrednosti; kako spodbujati samospoznavanje in razvijanje zavesti o sebi; kako krepiti samozavest in psihično odpornost ter kako nasilje in diskriminacija vplivata na samopodobo.
O IZVAJALKAH IN IZVAJALCIH
Delavnice izvajamo zaposleni_e Društva za nenasilno komunikacijo in, pod našim mentorstvom, študentje_ke magistrskega študija z diplomo, ki imajo opravljeno usposabljanje in hospitacije. Delavnice praviloma izvajamo v paru.
Vsi naši zaposleni se ves čas izobražujejo ter so vključeni v redno supervizijo in intervizijo.
Izvedli smo že več kot 3000 delavnic po celi Sloveniji.
Pripravo in izvedbo delavnic za šole koordinira svetovalna delavka na področju nasilja Pia Pantič, na katero se lahko obrnete, če imate dodatna vprašanja ali bi se radi dogovorili za izvedbo. Pišete ji lahko na el. naslov Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled. ali jo pokličete na št. mobilnega telefona 030 486 213. Če imate vprašanja glede osebne vključitve v naše programe ali o programih za odrasle, nam lahko pišete na Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled. ali pokličete na 031 770 120. Hvala!
ODZIVI ŠOL
»S svojimi delavnicami ste prinesli bogate vsebine, ki so ne le popestrile šolski dan, ampak so se tudi dotaknile mnogih učencev. Hvala, da ste delili z nami vaše znanje, čas in energijo. Veselimo se sodelovanja v prihodnje.«
≈
»Učenci so rekli, da jim je bilo všeč, da ste jih poslušali brez obsojanja, tudi če se niste strinjali z njimi.«
≈
»Lažje mi je bilo, ker sta tudi izvajalki opazili, kaj se dogaja v razredu in sem dobila neko potrditev, da se mi ni le dozdevalo. Skupaj smo lahko načrtovali, kaj narediti in kateri ukrepi so najbolj nujni.«
≈
»Zahvaljujem se vam za izvedbo delavnic v 8. razredih. Izvajalki sta v kratkem času zelo dobro ocenili funkcioniranje razreda in pogovor, ki smo ga imeli po izvedbi je bil zelo dobrodošel.«
≈
»Odziv učencev je bil zelo pozitiven. Všeč jim je bilo, da so lahko povedali svoje mnenje, ne da bi jih pri tem obsojali.«
≈
»Izvajalka in izvajalec sta bila zelo dobro pripravljena in sta si vzela čas tudi po izvedeni delavnici, da smo se pogovorili o tem, kaj sta opazila.«
≈
"Učenci so zelo pohvalili izvedbo, predvsem so jim bili všeč videi in debata o njih."
≈
»Ker se nam zdijo vsebine pomembne in je bil odziv učencev zelo dober, bi radi vključili podobni delavnici tudi v 6. razred."
ODZIVI UČENCEV IN UČENK
"Všeč mi je bilo, ker smo se pogovarjali."
≈
"Izvedel sem veliko novega."
≈
»Všeč mi je bil video o tem, kako začne fant postajati nasilen do punce, pa se najprej to sploh ne opazi.«
≈
»Večkrat bi se morali v šoli učiti o čem takem, da veš, kaj lahko narediš, če je kdo nasilen do tebe.«
≈
»Ne morem si predstavljati, kaj eni doživijo. Vesela sem, da imam dobro družino in jo spoštujem!«
≈
»Nasilja ne bi smelo biti, če pa se nekomu zgodi je po mojem mnenju najboljše, da poišče pomoč. Danes sem izvedel veliko o tem, kje jo lahko najdeš.«
≈
»Všeč mi je bilo, da ni bilo kot eno predavanje, ampak smo delali veliko vaj, se pogovarjali, pogledali video.«
≈
»Nikoli se še nismo v šoli pogovarjali o tem in mi je bilo dobro, da sem slišal, kaj tudi drugi mislijo o tem. Mi je bilo zelo zanimivo.«
≈
»Fino je, da smo lahko sedeli v krogu in ni bilo tako kot pri pouku.«
TRAJANJE IN CENA
Preventivna delavnica |
2 pedagoški uri |
120 EUR |
Interventna delavnica |
2 pedagoški uri |
180 EUR |
Individualna konzultacija za strokovne delavke_ce |
1 pedagoška ura |
60 EUR |
Konzultacija za skupine |
1 pedagoška ura |
150 EUR |
Cenik velja od 1. 5. 2023.
DDV ni obračunan v skladu s 1. odstavkom 94. člena ZDDV-1 (nismo zavezanci za DDV).
Za delavnice izven Ljubljane zaračunamo tudi potne stroške.
Možno je naročiti sklop delavnic.
V primeru, da šola odpove delavnico, nas je o tem potrebno obvestiti vsaj 14 dni pred samo izvedbo, sicer že načrtujemo obveznosti in pripravljamo delavnico. V kolikor o odpovedi nismo pravočasno obveščeni, zaračunamo polno ceno delavnice. Hvala za razumevanje.
Podpisan dogovor ter izdana naročilnica za plačilo delavnice sta pogoja, da je dogovor sklenjen.
PONUDBA
Kliknite za prenos in ogled ponudbe.
Društvo za nenasilno komunikacijo je nastalo z večletnim prostovoljnim delom ustanoviteljic. Vse od takrat so prostovoljke in prostovoljci pomemben člen našega društva in se aktivno vključujejo v naše dejavnosti. Večinoma povedo, da jim znanje in izkušnje, ki jih pridobijo pri nas, pomagajo tudi v drugih okoljih, tako službeno kot zasebno.
Prostovoljci in prostovoljke delujejo v skladu z Etičnim kodeksom organiziranega prostovoljstva in Zakonom o prostovoljstvu.
Prostovoljke in prostovoljci se lahko glede na potrebe programa vključijo tudi v program Varna hiša za ženske in otroke žrtve nasilja. V tem primeru se družijo z otroki, ki so nastanjeni v Varni hiši.
Da bi prostovoljke in prostovoljci lahko sledili ciljem obeh programov, se morajo obvezno udeležiti uvodnega usposabljanja, poleg tega pa redno poročati o svojem delu mentorici ali mentorju programa ter se udeleževati intervizijskih srečanj. Intervizijska srečanja so namenjena izmenjavi mnenj in idej ter razreševanju dilem, povezanih z delom prostovoljk in prostovoljcev s posameznimi uporabniki ali uporabnicami.
Vključitev v prostovoljno delo je možna le enkrat letno. Vsak oktober organiziramo uvodno usposabljanje, kjer bodoče prostovoljke in prostovoljci pridobijo osnovno znanje o nasilju in delovanju proti nasilju ter sodelovanju z otroki, svoje znanje pa preizkusijo tudi v praksi. Udeležba na uvodnem usposabljanju je brezplačna in obvezna za vse, ki želijo pri nas opravljati prostovoljno delo. O uspešno opravljenem usposabljanju vsem udeleženim izdamo potrdilo. Društvo si pridržuje pravico, da lahko sodelovanje kandidatk in kandidatov včasih zavrne.
Še vedno v dvomih?
Pridite na prvo srečanje v oktobru, kjer vam bomo predstavili delovanje društva, da bo odločitev lažja!
Društvo za nenasilno komunikacijo je v skoraj 30 letih delovanja postalo pomemben del mreže storitev za ustavljanje in preprečevanje nasilja. Menimo, da je za uspešno preprečevanje nasilja potreben celosten pristop, zato ponujamo raznovrstne storitve za različno ciljno publiko.
Nenehno sodelovanje s šolami, sorodnimi organizacijami in državnimi inštitucijami (centri za socialno delo, tožilstva, ministrstva, policija …) nam omogoča dober vpogled v problematiko nasilja ter možnost koordiniranega dela, ki je na tem področju nujno potrebno. Znanje, ki ga pri tem pridobimo, delimo tudi v obliki delavnic, predavanj, seminarjev in konzultacij.
LJUBLJANA
01 4344 822
031 770 120
Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled.
TRR ZA DONACIJE:
SI56 0204 4001 3446 380
Matična št: 1160656
Davčna št: 91885566
STATUS HUMANITARNE ORGANIZACIJE
ENOTA KOPER
05 6393 170
031 546 098
Ta e-poštni naslov je zaščiten proti smetenju. Potrebujete Javascript za pogled.